ЛІТЕРАТУРНО-ХУДОЖНЯ АНТРОПОНІМІЯ В ПОЕТИЧНІЙ ТВОРЧОСТІ ПЕТРА СКУНЦЯ - Лавер, Оксана (Науковий вісник Ужгородського університету. Серія Філологія, 2023)
Статтю присвячено дослідженню літературно-художнього антропонімікону в збірці Петра Скунця «Твори. Книга 1», зокрема в поетичних циклах «І ті, з ким жити не судилось…», «…І ті, з ким жив донині». Петро Скунць наполегливою і подвижницькою творчою працею підготував ґрунт, на якому духовно зростатиме не одне по- коління українців. Майстерно застосовуючи традиційні й новаторські прийоми у використанні мовних засобів, закар- патський митець вивів українське поетичне мовлення на новий рівень. Домінантними стилістемами, які виражають україноцентричний характер лірики письменника стали літературно-художні антропоніми. Неможливо осягнути твор- чий світ поета без пізнання його художньо-естетичної інтерпретації власних назв, що зумовлює актуальність теми нашого дослідження. Мета статті – лінгвістичний аналіз літературно-художніх антропонімів у поетичних творах Петра Скунця та специфіка їх художньо-естетичної інтерпретації. Реалізація мети передбачає виконання таких завдань: простежити на прикладі поетичної творчості П. Скунця проміжні етапи набуття пропріальною лексемою статусу літературно-художнього антропоніма; визначити семантико- стилістичну роль антропонімів у структурі заголовків поезій-присвят; здійснити функційно-стилістичну характерис- тику літературно-художніх антропонімів у творах митця. У статті проаналізовано особливості літературно-художнього антропонімікону П. Скунця. З’ясовано обсяг дже- рельної бази літературно-художніх антропонімів, їх стилістичне значення та функції, роль антропонімів у заголовку і в поетичному тексті. Доведено, що Петро Скунць майстерно використовує ресурси пропріативної лексики, значна частина онімів ві- діграє ключову роль для створення відповідного мотиву чи настрою, для увиразнення проблемної теми. Літератур- но-художній антропонімікон Петра Скунця національно значущий: забезпечує текст історичною та етнографічною достовірністю, різноманітністю конотативного та асоціативного змісту, глибиною символічної інформації, спроекто- ваної автором на осмислення проблем, пов’язаних із становленням національної свідомості, відродженням історичної пам’яті народу.