СУЧАСНІ МЕТОДИ ВИКЛАДАННЯ ІНОЗЕМНИХ МОВ: ПСИХОЛІНГВІСТИЧНИЙ РАКУРС - Гіков, Леонід; Гоян, Ангеліна (Науковий вісник Ужгородського університету. Серія Філологія, 2026)
У статті здійснено комплексний аналіз сучасних тенденцій у викладанні іноземних мов крізь призму психолінгвістичного підходу, який розглядається як одна з ключових методологічних засад сучасної лінгводидактики. Актуальність дослідження зумовлена змінами в освітньому просторі, зокрема переходом до компетентнісної парадигми навчання, цифровізацією освітніх процесів та посиленням ролі міжкультурної комунікації, що потребує переосмислення традиційних моделей іншомовної підготовки. Особливу увагу зосереджено на психолінгвістичних механізмах мовленнєвої діяльності, процесах сприйняття, осмислення, збереження та відтворення іншомовної інформації, а також на когнітивних і емоційно-мотиваційних чинниках оволодіння іноземною мовою, які визначають індивідуальну траєкторію навчання здобувачів освіти. У роботі проаналізовано сучасні методи та підходи до викладання іноземних мов, зокрема комунікативний, когнітивний, інтерактивний, нейродидактичний та мультимодальний підходи, які ґрунтуються на досягненнях психолінгвістики. Обґрунтовано доцільність інтеграції психолінгвістичних знань у практику навчання іноземних мов з метою підвищення ефективності формування мовної, мовленнєвої та комунікативної компетентностей. У статті також розглянуто роль автентичних матеріалів, цифрових технологій та індивідуалізації навчання у контексті психолінгвістичного виміру, що забезпечує адаптацію навчального процесу до когнітивних можливостей і потреб здобувачів освіти. Зроблено висновок, що врахування психолінгвістичних закономірностей у процесі викладання іноземних мов сприяє оптимізації навчального процесу, розвитку автономії здобувачів освіти та формуванню стійкої мотивації до вивчення мов. Запропоновані узагальнення спрямовані на підвищення якості мовної підготовки в умовах трансформації сучасного освітнього середовища та зростання вимог до іншомовної комунікативної компетентності. Отримані результати можуть бути використані у викладацькій практиці закладів вищої освіти, при розробці навчально-методичних матеріалів та в подальших міждисциплінарних наукових дослідженнях у сфері лінгводидактики та освітніх технологій.